Hva er ubevisste fordommer?
Lenge var jeg redd piloter som snakket dårlig norsk, eller var kvinner. Hvorfor? Jo fordi mine ubevisste fordommer favoristerte mannlige piloter med perfekt språkkompetanse! Bilde: fra foredraget mitt på elevate konferansen i Førde.
Ubevisste fordommer påvirker hvem vi rekrutterer, promoterer, og generelt gir muligheter til. Derfor er det kristisk å forstå hva det er, hvordan det påvirker valgene våre og viktigst: hva man kan gjøre for at de i mindre grad påvirker valgene våre
Hvorfor har vi ubevisste fordommer?
Hjernen vår er delt inn i en bevisst del, og en ubevisst del. Den ubevisste delen tar mellom 95-98% av valgene våre. Kroppen har rett og slett ikke nok energi til å ta bevisste valg, derfor automatiserer den det meste av valgene våre.
Måten den ubevisste delen fungerer på er at den deler mennesker inn i bra og dårlig. Det som vi har positive assosiasjoner til går under kategorien bra, og det vi har negative assosiasjoner til går under kategorien dårlig.
Når noe går under kategorien dårlig, får vi fysiske reaksjoner. Kroppen skiller ut kortisol og adrenalin for å beskytte oss mot “fare”. Dette gjør det enda vanskeligere å gå i mot fordommene våre. Har du for eksempel fått en dårlig magefølelse når du møter en ny person? Da vet du hvor vanskelig det er å ikke bry seg om den!
![](https://bigenoughglobal.no/wp-content/uploads/2024/06/unnamed-671x1024.jpg)
Lenge var jeg redd for å bruke rosa, fordi mange ubevisst ser på dette som uprofesjonelt.
Eksempler på ubevisste fordommer
Når jeg holder foredrag og workshops, spør jeg alltid deltakerne hvilke fordommer de har. Her er noen av tingene som går igjen:
- De som kommer fra universitet A er smartere enn de som kommer fra universitet B
- Funksjonshemmede kan ikke jobbe like bra som andre
- Har kandidaten hijab, er hun undertrykt, og kan derfor ikke bli en god leder
- Eldre folk er utdaterte og har ingen karriereambisjoner
- Du må ha en mastergrad for å ha god arbeidsmoral
Løsningen
Våre ubevisste fordommer er så dypt forankret i oss, fordi de er lært gjennom et helt liv! Samtidig går det ikke an å bli kvitt dem, på grunn av hvordan hjernen vår er bygget opp. Derfor er det naivt å tenke at et kurs eller bevisstgjøring vil løse problemet.
Men, forskning viser til at det er mulig å minimere påvirkningen de har. Kort fortalt handler det om to ting:
- Opplæring som går over tid, er casebasert, og frivillig.
- Rettferdige og objektive prosesser, med minst mulig skjønn. I denne artikkelen får du tips til hvordan å jobbe med rekrutteringsprosessen.
Fra gode intensjoner til gode handlinger
Inviter til en 1-2 timers workshop. Start med å forklare hva ubevisste fordommer er, og gi konkrete eksempler. Normaliser og ufarliggjør det å ha fordommer ved at kursfasilitatoren deler sine egne. Deretter kan deltakerne få i oppgave å dele sine fordommer og diskutere hvordan de påvirker deres valg.
Ønsker deg en nydelig dag videre! 🙂
Når du er klar – her er fire måter jeg kan hjelpe deg:
- Mangfoldsledelse på 1-2-3, et kort, praktisk og interaktivt E-læringskurs som ikke koster skjorta! Denne tar også for seg mangfoldsrekruttering.
- Lære dere hvordan å jobbe med mangfold og inkludering, uten å gjøre det komplisert og krevende.
- Bistand til ARP-rapportering
- Holde foredrag om ulike tema innenfor mangfold og inkludering.